A brit védelmi minisztérium hírszerzési jelentést tett közzé kedden a katonakorú orosz fiatalok országban tartására irányuló kormányzati erőfeszítésekről.
Donald Trump hatalomra kerülése után rövid időn belül béketárgyalásokat fog kezdeményezni Oroszország és Ukrajna között, és ehhez már „jól megalapozott tervei” is vannak – ezt írta Orbán Viktor az EU-s vezetőknek a július eleji külföldi látogatásait összegző levelében.
Egy kétpárti amerikai kongresszusi bizottság hétfőn felszólította a Fehér Házat, hogy hozzon nyilvánosságra részleteket arról, Oroszország megosztotta-e Kínával az ukrajnai hadszíntéren használt amerikai fegyverek legyőzésének módjára vonatkozó ismereteit – írja exkluzív anyagában a Reuters.
Az ukrán haditengerészet bejelentette, az utolsó orosz járőrhajó is elhagyta a megszállt Krím félszigeten található bázist, és „nagy valószínűséggel” más kikötőbe helyezik át – írja a Reuters.
A CNN riportot közölt arról, milyen változást hozott az az Egyesült Államok és más partnerek által megadott engedély, mely szerint az ukrán erők a nekik átadott fegyverekkel hivatalos orosz területeket is támadhatnak.
Ünneplésre nem maradt sok idő, pedig lenne mit: az Észak-Atlanti Szövetség 75 éve működik, és őrködik Európa és Észak-Amerika, de azt is nyugodtan mondhatjuk, az egész világ biztonságán. A csúcstalálkozó résztvevőit azonban a visszatekintés, bármilyen szép is legyen, nem igazán foglalkoztatta. Teljesen érthető módon, hiszen a világban számos konfliktus van, és egy-kettő közülük közvetlenül az észak-atlanti szövetség tagjait és így az egész szövetséget fenyegeti. Ez azt jelenti, hogy nincs idő ünneplésre itt és most. Ezekkel a fenyegetésekkel és kihívásokkal kell foglalkozni, még mielőtt a körmünkre égnek.
Felháborodást keltett pénteken Németországban, hogy a CNN amerikai hírtelevízió és a The New York Times napilap csütörtöki, titkosszolgálati forrásokra hivatkozó értesülései szerint Moszkva a német Rheinmetall hadi- és járműipari konszern vezérigazgatójának, Armin Pappergernek a meggyilkolását tervezné.
Az Oroszország jelentette fenyegetésre válaszul az Egyesült Államok 2026-tól nagyobb hatótávolságú rakétákat telepít Németországba – jelentette be a két ország a washingtoni NATO-csúcson. A NATO-tagállamok abban is megállapodtak, hogy az elkövetkező egy évben összesen 40 milliárd euró (43,28 milliárd dollár) értékben küldenek katonai támogatást Ukrajnának, egyben kinyitották a lehetőséget Kijev számára a katonai szövetséghez való csatlakozásra. Dmitrij Medvegyev volt orosz elnök válaszul Ukrajna és a NATO elpusztításával fenyegetőzött. A Bloomberg értesülései szerint Kijev még a novemberi amerikai elnökválasztás előtt békekonferenciát szeretne összehívni, amelyre már Oroszországot is várnák. Az orosz külügyminisztérium azonban csütörtökön jelezte, Moszkva nem szándékozik részt venni a békekonferencián.
Tobias Billström svéd külügyminiszter csütörtökön azt mondta, Svédország a jövőben kész adni Ukrajnának a hazai gyártmányú JAS 39 Gripen vadászgépekből – írja az Ukrajinszka Pravda.
Oroszország nem vesz részt az Ukrajna által tervezett második békekonferencián, amelyre Kijev Moszkva képviselőjét is várná – írja a The Kyiv Independent.
A washingtoni NATO-csúcson a szövetségesek megállapodtak abban, hogy Ukrajna jövője a NATO-ban van, és a szövetség folytatja támogatását a teljes euroatlanti integráció felé vezető visszafordíthatatlan úton, ideértve a NATO-tagságot is. Erre Telegram-oldalán Dmitrij Medvegyev volt orosz államfő, a Biztonsági Tanács jelenlegi elnökhelyettese a szokásos keresetlen stílusában reagált.
A washingtoni NATO-csúcson a tagállamok közös nyilatkozattervezete a Kínai Népköztársaságot az ukrajnai orosz háborús erőfeszítések „döntő tényezőjének” nevezte, kijelentve, hogy Peking szisztematikus kihívásokat jelent az euroatlanti biztonságra nézve. Kína kemény hangú nyilatkozattal válaszolt a NATO szavaira.
A washingtoni NATO-csúcson a tagállamok megállapodtak abban, hogy a következő egy évben 40 milliárd euró (43,28 milliárd dollár) értékű katonai támogatást nyújtanak Ukrajnának. Jens Stoltenberg főtitkár megszólalt az Ukrajnának nyújtott segítség részleteiről.
A washingtoni NATO-csúcson az Egyesült Államok és Németország bejelentették: 2026-tól a jelenleginél nagyobb hatótávolságú amerikai rakéták telepítését kezdik meg Németországba, ami azt jelenti, hogy a hidegháború óta nem látott erejű amerikai fegyverek érkezhetnek Európába. Mindez válasz az Oroszország jelentette, a NATO-t célzó fenyegetésre. A NATO-csúcson kiadott közös nyilatkozattervezetben a tagországok első alkalommal Kínát is elítélték Moszkva támogatásáért.
Magyarország akciótervet adott át Ukrajnának, amelyben a határon átnyúló gazdasági együttműködés fejlesztésére, különleges gazdasági zónák létrehozására tettek javaslatot – tájékoztatott Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter szerdán Washingtonban.